Ainesosa
BIS-PEG/PPG-20/20 DIMETHICONE
Ainesosatieto
”PEG” tarkoittaa polyetyleeniglykolin (PEG) johdannaista. ”PEG-”sanaosan perässä oleva luku (tai ensimmäinen ”PEG/...-”sanaosaa seuraava luku) tarkoittaa molekyyliyksiköiden -CH2-CH2-O- keskimäärää. ”PPG” tarkoittaa polypropyleeniglykolin (PPG) johdannaista. ”PPG”-sanaosan perässä oleva luku (jos kyse on PEG/PPG-johdannaisten seoksesta, katsotaan järjestyksessä toista lukua) viittaa keskimääräiseen molekyyliyksiköiden -CH2-CH2-O- määrään. Ainesosa, joka pohjautuu poly(di)metyylisiloksaaniin (”dimetikoni”).
Ainesosan käyttötarkoitus/käyttötarkoitukset kosmetiikkatuotteissa
IHOA HOITAVA
Pitää ihon hyvässä kunnossa
IHOA HOITAVA – EMOLLIENTTI
Pehmentää ja silottaa ihoa
TENSIDI – EMULGOIVA
Mahdollistaa hienojakoisten öljyn ja veden seosten muodostumisen (emulsiot)
TENSIDI – PUHDISTAVA
Pinta-aktiivinen aine ihon, hiusten ja/tai hampaiden puhdistamiseen
Alkuperä
synteettinen
Taustatietoa kosmetiikkakäytöstä
Polyetyleeniglykolit (INCI: PEG-...) ovat etyleeniglykolin polykondensaatiotuotteita tai etyleenioksidin polymeroitumistuotteita. Nimeen lisätty numero tarkoittaa aineessa olevien etyleenioksidiyksiköiden keskimäärää. PEG-johdannaisten koostumus on kasvavassa määrin kiinteä polymeroitumisasteen kasvaessa. PEG-aineet ovat nestemäisiä, jos niiden keskimääräinen moolimassa on enintään 600 g/mol, vahamaisia, jos moolimassa on enintään 1 000 g/mol, ja kiinteitä vahoja, jos moolimassa on 4 000 g/mol tai enemmän. Kiinteitä ja nestemäisiä ainesosia sekoittamalla saadaan koostumukseltaan voidemaisia tuotteita, joita käytetään vedettöminä ja vedellä pois huuhdeltavina pohjina. Kun moolimassa kasvaa, polyetyleeniglykolien vesiliukoisuus ja hygroskooppisuus (eli kyky imeä kosteutta) vähenevät. Polyetyleeniglykoleja (PEG) ja niiden johdannaisia käytetään ensisijaisesti kosmetiikassa, koska niillä on monia erilaisia viskositeetti- ja liukoisuusominaisuuksia, ja iho sietää niitä erittäin hyvin. Polyetyleeniglykolit liukenevat veteen eivätkä ole rasvaisia, joten ne sopivat moniin kosmeettisiin käyttötarkoituksiin. Nestemäiset PEG-aineet sopivat esimerkiksi solubilisaattoreiksi ja liuottimiksi sekä glyserolin korvaavaksi aineeksi kasvo- ja parranajoemulsioissa ja hiusten hoitonesteissä. Polypropyleeniglykoleja (PPG) ja niiden johdannaisia käytetään kosmetiikassa kuten polyetyleeniglykoleja (PEG). Niitä käytetään kosmetiikkatuotteissa usein, koska niillä on monia erilaisia viskositeetti- ja liukoisuusominaisuuksia, ja iho sietää niitä erittäin hyvin. Polypropyleeniglykolit liukenevat veteen eivätkä ole rasvaisia, joten ne sopivat moniin kosmeettisiin käyttötarkoituksiin. Nestemäiset PPG:t toimivat esimerkiksi solubilisaattoreina ja liuottimina. Silikonit (kemiallisesti tarkemmin ottaen poly(organo)siloksaanit) on nimi, jolla kutsutaan synteettisten polymeerien ryhmää, jossa silikoniatomit on liittyneinä toisiinsa happiatomeilla. Aineen haihtuvuus ja viskositeetti riippuu ketjun pituudesta. Silikoneihin lukeutuu useita yhdisteitä, jotka tyypillisesti sisältävät polyorganosiloksaanin funktionaalisen ryhmän. Tärkeitä luokkia ovat: dimetyylipolysiloksaanit, fenyylimetyylipolysiloksaanit, sykliset metyylisiloksaanit ja siloksaanit, joita on muutettu alkyyliryhmillä tai PEG:lla (polyetyleeniglykoli). Silikonit ovat vesiliukoisia, ja niiden pintajännitys on alhainen. Alhainen pintajännitys tekee niistä helposti levitettäviä; ne muodostavat iholle höyryä läpäiseviä suojakalvoja. Niillä ei ole komedogeenistä (ihohuokosia tukkivaa) vaikutusta, ja iho sietää niitä erittäin hyvin. Myönteisten teknisten ja kosmeettisen ominaisuuksiensa takia niitä käytetään kosmetiikassa varsin usein, ja niillä tehostetaan ihon- ja hiustenhoitotuotteiden hoitavia ominaisuuksia. Tensidit eli pinta-aktiiviset aineet ovat puhdistavua aineita, joilla suuri merkitys ihon ja hiusten puhdistamistuotteissa. Ne ovat aineita, jotka molekyylirakenteensa ansiosta pystyvät vähentämään nesteen pintajännitystä. Näin on mahdollista sekoittaa tarkasti keskenään kaksi ainetta (kuten öljy ja vesi), joiden sekoittaminen on tavallisesti mahdotonta. Tensideillä on ominaisuuksiensa ansiosta monenlaisia käyttötapoja kosmetiikassa: niillä voidaan puhdistaa ja tuottaa vaahtoa, ja ne voivat toimia emulgointiaineina ja sekoittaa aineita toisiinsa. Shampoissa, suihkugeeleissä ja saippuoissa tensidejä käytetään esimerkiksi pesemään rasva- ja likahiukkaset pois iholta veden avulla. Tensidejä käytetään myös hammastahnoissa. Tensidit auttavat hammastahnaa liukenemaan ja leviämään suuhun nopeasti ja kokonaan hammaspesun aikana. Kosmetiikassa käytetyt tensidit tuotetaan pääasiassa synteettisesti kasvipohjaisista raaka-aineista. Tensidejä käytetään usein yhdisteinä, jotta kaikki halutut vaatimukset (kuten lian liukeneminen ja vaahdon muodostaminen sekä hyvä siedettävyys ihon kannalta) pystytään täyttämään parhaalla mahdollisella tavalla. Tuotteisiin yhdistetään taidokkaasti pinta-aktiivisia aineita, joilla on yksittäin käsiteltynä erilaisia ominaisuuksia: esim. ihon huonosti sietämä tensidi, jolla on erinomainen kyky poistaa likaa, ja hyvin mieto tensidi, joka suojaa ihoa. Näin saadaan lopputuote, jolla on hyviä puhdistavia ominaisuuksia ja edelleen hyvä siedettävyys iholla. Emulgointiaineita käytetään usein apuaineina kosmetiikkatuotteissa. Niiden avulla voidaan sekoittaa pysyvästi stabiili emulsio kahdesta ainesosasta (kuten öljystä ja vedestä), joiden sekoittaminen ei tavallisesti ole mahdollista. Tällä tavalla yhdessä ja samassa kosmetiikkatuotteessa voidaan käyttää sekä vesi- että öljypohjaisia hoitavia ja vaikuttavia aineita. Emulgointiaineilla tämä onnistuu, koska niiden molekyylit koostuvat lipofiilisestä ja hydrofiilisestä osasta. Sen ansiosta ne voivat vähentää kahden yhteensopimattoman aineen (kuten rasvan ja veden) välillä olevaa rajapintajännitystä. Emulgointiaineita käytetään erityisesti voiteissa, kosteusemulsioissa ja puhdistusaineissa. Nykyään emulgointiaineet eivät kuitenkaan ole pelkkiä apuaineita, jotka pitävät emulsion vakaana. Sokeriin, lesitiiniin tai glyseriinimonodistearaattiin pohjautuvat rasvahappoesterit parantavat esimerkiksi ihon kosteustasapainoa, minkä ansiosta niitä pidetään vaikuttavina aineina kosmetiikassa.
Tietoa turvallisesta käytöstä
Claudia Fruijtier-Pölloth: Safety assessment on polyethylene glycols (PEGs) and their derivatives as used in cosmetic products. Julkaisussa: ”Toxicology” (2005), No. 214, P. 1–38. Julkaisija: Elsevier Ireland Ltd.
Kuuluu seuraaviin ainesosaryhmiin
Kosmetiikan sääntely
Kosmetiikan ainesosia säännellään. Huomaathan kuitenkin, että EU:n ulkopuolella kosmetiikan ainesosasääntely voi poiketa EU-sääntelystä.